![](/wp-content/uploads/2021/07/tvardica-ochistnye-768x363-2.jpg)
Fondul Ecologic Național al Moldovei a aprobat proiectul primăriei orașului Tvardița pentru construirea a 28 km de rețele de canalizare și instalații de epurare în valoare de 64 de milioane de lei. Instalațiile de epurare nu funcționează în oraș de 15 ani, dar pe teritoriul său funcționează o zonă economică liberă cu mai multe uzine de vin-coniac. Mărimea scurgerilor, revărsat în râul orașului, și apoi pe teritoriul Ucrainei, ajungea la 270 m3 pe zi. Cum primăria Tvardița a rezolvat această problemă în ultimii 5 ani, citiți în materialul TUK.
Zilele noastre
La începutul lunii iulie, Fondul Ecologic Național al Moldovei a aprobat proiectul pentru construirea rețelelor de canalizare și a instalațiilor de epurare în orașul Tvardița. Valoarea proiectului este de 64 de milioane de lei, dintre care 5 milioane vor fi primite ca prima tranșă după semnarea contractului. Primăria pregătește pachetul necesar de documente.
„Totul a început anul trecut, când guvernul Moldovei ne-a alocat 1 milion de lei pentru rețelele de canalizare și reconstrucția instalațiilor de epurare a orașului”, — povestește în conversația cu jurnalistul TUK primarul orașului Gheorghii Popov.
„Instalații de epurare nu au fost, ele au fost distruse, ceea ce înseamnă că nu a fost nimic ce de reconstituit. Dar pentru a organiza un tender pentru rețelele de canalizare — trebuie să fie și instalațiile de epurare. Din această sumă, am făcut un proiect pentru instalațiile de epurare urbană în valoare de 250 mii lei, iar suma rămasă a fost reorientată către iluminatul stradal ”, — spune primarul Popov.
În 2020 primăria Tvardița a colectat documentele necesare și a apelat la Fondul Ecologic și peste câteva luni a primit aprobarea. Proiectul valorează 64 de milioane de lei, dintre care 15% ar trebui să fie contribuția administrației locale. «Nu vom fi în stare să achităm 12 milioane de lei, vom căuta sponsori și donatori», — a spus Popov.
![](/wp-content/uploads/2021/07/tvardica-ochistnye-768x363-1.jpg)
Conform proiectului, toate gospodăriile din orașul Tvardița, precum și zona industrială vor fi conectate la viitoarele rețele de canalizare. Dar numai după ce, scurgerile vor fi supuse tratamentului primar la instalațiile locale de epurare ale uzinelor. „Vor fi construiți 28 de km de canalizare în tot orașul, 4 stații de pompare care pompează scurgerile din canalizare, precum vor fi construite instalațiile de epurare, cu o capacitate de 1000 m3 pe zi”, — spune primarul orașului Tvardița despre detaliile proiectului.
El de asemenea notează, că această lucrare de lungă durată se va desfășura în etape pe o perioadă de cel puțin patru ani. „Proiectul pentru rețelele de canalizare este împărțit în 3 blocuri, unul dintre blocuri este de 4,5 milioane de lei. Proiectul de epurare este de asemenea împărțit în trei părți câte 300 de metri cubi pe un bloc. Cu ce fel de muncă ar trebui să se înceapă — ne vom coordona cu proiectanții, pentru a repartiza în mod corespunzător aceste primele 5 milioane ”, — explică Popov.
Preistorie catastrofei ecologice
Instațiile de epurare din Tvardița nu funcționau din anii 2000. După aceea, deșeurile de la întreprinderi și gospodăriile locale au început să fie revărsate în gropi de canalizare special săpate. Cu toate acestea, locuitorii din Tvardița depuneau plânsuri de miros neplăcut prezent constant în aer, și un nivel înalt de îmbolnăvire printre populație.
În Tvardița locuiesc aproximativ 6 mii de oameni, doar mai puțin de 10% au acces la un sistem de canalizare centralizat. În plus, pe teritoriul localității operează cinci mari agenți economici.
Poblema ecologică din Tvardița specialiștii de profil discută din anul 2012.
![](/wp-content/uploads/2021/07/untitled-1024x576.png)
„Stația de epurare are de mult timp nevoie de reparații capitale. Între timp, apele uzate curg în râul Kirghij-Chitai, poluând periculos mediul înconjurător. Orice descărcare și orice încălcare a legislației ecologice afectează în primul rând ecosistemul: flora și fauna din zona în care are loc descărcarea. Va fi nevoie de mult timp pentru a restabili sistemul ecologic ”, — a declarat încă în 2016 șeful inspectoratului ecologic din Taraclia Andrei Baltacov, , pentru canalul TV Publika.md.
Potrivit informațiilor ecologilor, numai în anul 2015, aproximativ 13 mii de metri cubi de ape uzate au fost duși în râu. Astfel, daunele aduse mediului au depășit 200 de mii de lei.
În octombrie 2018 la primăria din orașul Tvardița a sosit o comisie, formată din reprezentanți ai agenției Apele Moldovei, inspectoratul pentru protecția mediului, serviciul hidrometeorologic, centrul de cercetare a mediului și reprezentanți ai inspectoratului de mediu din raionul Taraclia, reacționând la reclamația locuitorilor, adresate Guvernului și Parlamentului Republicii Moldova.
Locuitorii s-au plâns de situația ecologică din oraș și s-au adresat pentru ajutor autorităților competente. Atunci membrii acestei comisii au fost martorii în care unul dintre agenții economici își revărsa deșeurile.
Zona industrială Tvardița
Atunci inspectorul inspecției ecologice din raionul Taraclia Valentina Vitcova a menționat, că uzinele din zona economică liberă ar trebui să aibă propria epurare locală. „Dar ce să facem cu epurarea locală la uzine? Chiar dacă proiectul se va face, atunci întreprinderea municipală nu va putea primi scurgerile fără epurarea locală. Veți „strica” aceste instalații de epurare în câteva luni, înțelegeți? ”- a întrebat atunci inspectorul.
În iunie a acestui an întreprinderile locale din orașul Tvardița au început construcția unor stații moderne de epurare locale pentru deșeuri industriale. Pentru aceasta, consiliul orășenesc a aprobat și a alocat terenuri.
Inginerul primar al uzinei de vinuri spumante “Bulgari Winery” Vladimir Pitrapov în interviu pentru canalului TV NTS a povestit despre noile principii de lucru cu epurarea scurgerilor. Anterior, scurgerile menajere primea întreprinderea municipală „Tvardisan”. Acum datorită structurilor locale la întreprindere, în “Tvardisan” intră deja scurgerile primar epurate.
„Acum am achiziționat purificări primare, adică toate apele uzate industriale intră în aceste instalații de epurare locale. De la început ele intră într-un rezervor de 50 de cuburi, apoi într-un rezervor de 20 de cuburi, și apoi în rețeaua IM „Tvardisan”. Lucrările au mers mai bine, nu sunt observații de la “Tvardisan”, deoarece scurgerile se scurs curate ”, — a spus inginerul primar.
Scandalul ecologic cu Ucraina
La sfârșitul anului 2015, situația ecologică critică de la granița Moldovei și a Ucrainei în raionul Tvardița și satul Maloiaroslaveț-Pervâi a fost subiectul discuției la ședințele XI și XIII a persoanelor autorizate pentru implementarea interguvernamentală acceptată privind utilizarea în comun și protecția apelor de frontieră, care au trecut la Odesa.
La inițiativa Agenției de Stat al resurselor de apă, Ministerul Afacerilor Externe din Ucraina a trimis o notă colegilor din Moldova prin care solicita oprirea deversării neautorizate a apelor uzate poluate. Departamentul regional al resurselor de apă din Odessa a apelat de repetate ori la persoana autorizată a guvernului Republicii Moldova cu privire la problema opririi deversărilor în Kirghij-Chitai.
![](/wp-content/uploads/2021/07/tvard.jpg)
“Poluarea apelor Kirghij-Chitai din partea Tvardiței au avut loc din 2003. Descărcările periodice din octombrie 2003, septembrie 2004 și aprilie 2007, din mai 2009 au fost înlocuite cu poluare regulată”, — au fost notate în notă către autorităților moldovenești.
În mai 2021, actualul ministru al Agriculturii din Moldova Ion Perju, a vizitat personal Tvardița și a fost convins de gravitatea problemei, — „Primăria a pregătit un proiect pentru instalațiile de epurare, proiectul este destul de mare. Aproximativ peste o săptămână vom convoca un consiliu a Fondului Ecologic, și primarul le va prezenta proiectul membrilor comisiei. Dar acest lucru nu mai poate fi lăsat, trebuie să-i ajutăm. Aceasta nu este doar problema ecologică a Tvardiței, este o problemă internațională, pentru că tot ce se scurge aici se varsă în râu, iar alături este Ucraina”, — a subliniat Ion Perju.
AO TARSMI este beneficiar al Programului de granturi locale al Uniunii Europene (UE) și implementează proiectul „Creșterea gradului de conștientizare a locuitorilor din regiunea de sud cu privire la importanța și calitatea serviciilor furnizate în domeniul alimentării cu apă, canalizare și deșeuri menajere” în raionul Taraclia.
Programul de Granturi Locale este lansat în baza Cadrului Unic de Sprijin a UE, acordat pentru Republica Moldova (2017-2020) din cadrul Instrumentului European de Vecinătate, prin intermediul proiectului „Abilitarea cetățenilor din Republica Moldova” (2019-2021), finanțat de către Uniunea Europeană și implementat de Agenția de Cooperare Internațională a Germaniei (GIZ). Partenerul proiectului pentru creșterea potențialului de vizibilitate și implicare a cetățenilor este Asociația Presei Independente (API).
Conținutul articolului aparține autorilor și nu reflectă neapărat viziunea UE sau GIZ.